Journalistiskt+skrivande+och+talande

Det journalistiska skrivandet präglas av ett formellt, objektivt och standardiserat språk - i syfte att undervisa, uppvisa och informera. Det handlar ibland också om att man vill påverka eller väcka opinion - att få många att tycka samma som man själv. Att väcka opinion är ett viktigt tillvägagångssätt i en demokrati för att uppnå det man vill.

I en demokrati är media en viktig maktfaktor - här ska man granska och ifrågasätta rådande strukturer OCH de som har makten. I en diktatur är detta inte tillåtet. Där är ofta media censurerad och tvingas gå i makthavarens ledband. De skriver det som är positivt för makthavaren och undanhåller det som är negativt (Jämför med läsningen av 1984 som ni gjort). För att behålla medias maktgranskande funktion är det av största vikt att det i en demokrati finns mediakanaler (tv, tidningar, radio) som INTE är ägda eller styrda av privatpersoner utan som finansieras på ett objektivt sätt av oss alla. I Sverige har vi såväl Sveriges Television som Sveriges Radio som båda får statligt bidrag för att vara objektiva och granskande. Den TV-avgift vi betalar och som är väldigt kritiserad av många går bland annat till att vi ska ha en statlig granskande mediakultur. Fundera över hur det skulle kunna se ut i Sverige om dessa kanaler försvann och det istället bara fanns privatägda kanaler som Tv3, Kanal 4 och Femman? Programutbudet gillar du säkert bättre - men vem ska granska ägarna till dessa kanaler och vad de gör?

Vår huvudtanke med momentet Journalistiskt skrivande och talande är att ni ska ta del av, analysera och producera texter och få en medvetenhet om betydelsen av den kontext inom vilken en text publiceras. Vem har makten i det land där texten publiceras? Vem har makten över publiceringen? Vem vinner något på att en text publiceras? Vem förlorar på det? Genom att förstå dessa frågor har man utvecklat en förmåga att granska texter kritiskt - man är källkritisk.

Bra sidor om journalistiskt och akademiskt skrivande

Men först:
Det finns en hel del regler när man publicerar saker - såväl i media som på nätet. Det är ansvarig utgivares skyldighet att se till att reglerna följs. Som privatperson när man bloggar är det dels man själv som ska tillse att man följer reglerna och inte bryter mot lagar och förordningar. Nedan finns länkar till Sveriges Televisions publiceringsregler, PUL (Personuppgiftslagen), information kring Upphovsrättslagen och en länk till Flickr som är ett ställe där man kan hämta bilder och publicera dem utan att vara rädd för att bryta mot Upphovsrätten.

Sveriges Televisions Publiceringsregler

Datainspektionens sida om PUL

Mediekompass sida om Upphovsrättslagen

Bildsajten flickr

 Foto: flickr.com = = = =

=Texttyper =

Texter kan delas in i många olika grupperingar. Man kan tala om olika genrer som vi nämnde under momentet Kreativt skrivande och talande och man kan också dela in det t ex i formella och informella texter. När det gäller massmediala texter så har de oftast antingen en faktagrund eller en åsiktsgrund. Faktatexterna är objektiva och beskriver och informerar - en artikel är t ex en faktatext. Åsiktstexterna är skrivna för att man vill delge andra sina åsikter. Vi ska titta på fyra olika typer av åsiktstexter. De två första kan man kalla argumenterande - för att de argumenterar för en ståndpunkt på ett väldigt tydligt sätt. De sistnämnda två är mer av utredande karaktär - de reder ut hur det ligger till kring något (som ofta är aktuellt). Alla fyra texterna har vissa krav kopplade till sig för att de ska bli ansedda följa skrivnormen för sin texttyp.

Argumenterande texter
Argumenterande texter har som huvudsyfte att övertyga läsaren om något. Argumenterande texter kan man se i många olika former och längder överallt i samhället - alltifrån facebookinlägg till artiklar i våra mest lästa dagstidningar. Många av oss kan argumentera för vår sak när vi verkligen vill något - men när det gäller texter i det s.k. "offentliga rummet" (texter som ska läsas av alla) så finns det en del regler man behöver förhålla sig till för att det ska bli så övertygande och retoriskt som möjligt.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Öppet brev
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ett öppet brev är ett brev som man adresserar till någon i maktposition men får publicerat i ett forum där det kan läsas av många. Det är nästan det enklaste sättet att formulera kritik och försöka påverka/väcka opinion eftersom brevformen är en form vi lär oss behärska väldigt tidigt. Skillnaden mellan ett vanligt brev till någon man känner och ett öppet brev är dock att eftersom det är ett brev i ett offentligt sammanhang så bör språket vara mer formellt.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Kriterierna för ett bra öppet brev är alltså <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">1. Det ska vara i brevform <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">2. Det ska formulera kritik i en fråga i syfte att försöka påverka någon/några <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">3. Det ser ut som att det riktar sig till en mottagare men i själva verket är mottagaren någon/några helt andra <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4. Språket är formellt eftersom publiceringen är offentlig

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Sociala medier är ofta fulla av öppna brev. Det kan vara alltifrån en kortare anmodan att något ska förändras där man kanske inte ens skriver ut någon mottagare utan man mer eller mindre bara vänder sig ut mot "vem som helst" till att man faktiskt benämner en mottagare ("Kära Jan Björklund", "Snälla Gud", "Bästa Tomten" osv). Öppna brev finns också i tidningar och magasin.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Detta öppna brev är skrivet av en elev i klass Sa13 på Klara Södra. Hon har åsikter om rasism, fördomar och vårt samhälle som hon vill dela med andra och därför skrev hon detta öppna brev till Jimmie Åkesson.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Öppet brev till Jimmie Åkesson

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Debattartikel
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En debattartikel är en argumenterande text vars syfte är att påverka. Den som skriver tar ställning i en fråga, formulerar en åsikt/tes och ger argument för varför det ska vara på detta sätt. För en riktigt bra argumentation ska man också lyfta fram eventuella motargument. När man ger argument bör de vara så kallade sakargument grundade på sanna fakta eller egna åsikter. Det är inte lika bra att använda sig av känsloargument även om det i vissa fall kan bli retoriskt effektivt. Chansen att påverka någon blir dock allra störst om man framstår som kunnig och påläst inom sitt ämne.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En debattartikels disposition

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Nedan följer en debattartikel om Pakistan skriven av ordföranden i Svenska Freds Anna Ek. Hon vill påverka oss att hjälpa Pakistan mer än vi gör i dagsläget, genom att stoppa vapenhandeln.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Debattartikel - Stoppa vapenhandeln till Pakistan

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[|Skicka in din egen debattext till Svt]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En utredande text har som huvudsyfte att reda ut en fråga - bringa klarhet i något, kanske för läsaren men ibland även för författaren själv. I skolans värld är det ofta utredande texter som man får i uppgift att skriva i de olika ämnena - man ska reda ut orsakerna kring en viss historisk händelse eller synen på olika typer av regeringssystem eller betydelsen av olika författarskap genom historien. Men en utredande text kan också synas i en vanlig dagstidning. En krönika eller en ledare KAN tex vara av utredande karaktär.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Krönika
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Från början var en krönika en text som beskrev en längre tidsperiod eller ett händelseförlopp i syfte att bevara viktig information för eftervärlden. I vår värld är en krönika en text som tar sitt avstamp ur något aktuellt ämne som krönikören tolkar på sitt eget personliga sätt. Den är personligt skriven och innehåller egna åsikter. Krönikören talar ofta starkt för en idé men ofta utan att det blir argumenterande. Om man tänker på sin krönika som en utredande text så får man några bra hållpunkter för vad man behöver få med.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 0px; overflow: hidden;">media type="prezi" key="ipcbxfurp1o9" width="550" height="400"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Svårigheten med att skriva en bra krönika är att varva konkreta och kanske personliga exempel och åsikter med generella tankar och teser om hur det är eller borde vara. Man kan också varva konkreta och personliga exempel med fakta om hur det faktiskt är och avsluta med ett - delvis - skämtsamt förslag på lösning. Läs gärna Alex Schulmans krönika om clowner nedan för att se hur det kan se ut:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Krönika om clowner

<span style="background-color: #ffffff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 1.5;">Att skriva en krönika

<span style="background-color: #ffffff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 1.5;">En krönika om beteende

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Nedan kan du läsa en krönika skriven av Katarina Wennstam som är en journalist som driver kvinnofrågor och också skrivit flera böcker om kvinnors utsatthet vid tex våldtäkt eller sexuella utnyttjanden.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En krönika om attityden till kvinnor

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En bra sajt med tips för att skriva en krönika

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ledare
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En ledare är en ganska svår typ av text som kräver ett politiskt ställningstagande. I en tidning brukar ledaren hittas direkt på sidan två. Om den är osignerad (utan en författare) så anses den representera hela tidningens politiska åsikter. För det mesta är den dock skriven av en politisk journalist eller möjligen av chefredaktören på tidningen.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Nedan finns en ledare från DN. Den är från november 2015 och behandlar den alldeles nyss släppta filmen om Malala och idén (som finns i vissa delar av världen) att flickor inte bör gå i skola. Detta är en fråga som debatteras i många forum och i många olika texttyper. Ledaren verkar ha en tes och ger en del argument kan man tycka vid en snabb läsning - och då tänker man kanske att detta är en argumenterande text. Dock: om man tittar lite noggrannare så ser man att rubriken inte riktigt är en tes utan snarare en politisk åsikt som man vill framföra (och också argumentera för). Genom att ge vissa argument och genom att redovisa tydligt trovärdiga fakta i frågan så förstärker ledarskribenten sin idé om att varje flicka har rätt till skola. Notera att eftersom det inte är en argumenterande text utan en politisk ledare så avslutas det inte med någon uppmaning om att NI som läsare ska göra något utan det avslutas istället med en sarkasm - ett retoriskt grepp för att understryka skribentens åsikter ytterligare.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ledare om Malala och flickors rätt till skola

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Nedan kan du läsa en ledare med en lite annan disposition än den ovan. Här har författaren inte uttryckt en fråga i rubriken utan hon har givit oss en beskrivning av vad vi kommer få läsa om: Sveriges handel med en medeltida diktatur. Sedan följer nyanserade och sakliga fakta kring Saudiarabien och andra länders situation kring yttrandefrihet och krig varvat med ganska värdeladdade uttryck som "Det är besynnerligt...", "IS brutala avrättningar..." och "Mer hederligt..." för att nämna några. Dessa värdeladdade uttryck ger oss direkt förståelse mellan raderna vad ledarskribenten tycker - långt innan hon kommer till sin slutsats i allra sista meningen.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ledare om Sveriges vapenhandel med Saudiarabien

VIKTIGT ATT KUNNA NÄR MAN SKRIVER JOURNALISTISKA ELLER AKADEMISKA TEXTER ÄR OCKSÅ ATT KUNNA REFERERA OCH KÄLLHÄNVISA. SE NEDAN FÖR TIPS KRING DET!
=Att referera=

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Referera betyder att återge information som någon annan gjort, skrivit eller sagt. Denna återgivning ska inte vara EXAKT som originalet utan man plockar ut det man tycker är av värde att förmedla vidare. Ett rent referat får INTE innehålla egna åsikter och värderingar men i vissa fall bygger man ut sitt referat med sina egna tankar och/eller andras tankar och åsikter också. Tänk på hur ett sportreferat fungerar - sportjournalisten talar om vilka viktiga saker som händer under sporteventet och lägger också till sina och andras åsikter.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">För att det ska bli tydligt vem som säger eller tycker vad i ett referat måste man använda sig av referatmarkörer. En referatmarkör består av namnet på den man refererat och en passande fras som visar hänvisning: Enligt Andersson..., Andersson hävdar att....., Vidare menar Andersson att.... osv


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">I en text som inte är vetenskaplig brukar man nöja sig med att referatmarkera genom att skriva ut författare, namn på artikel, tidning/sajt och datum. Det kan då se ut som följer: " I artikeln "Män och kvinnor är lika som bär" (DN, 2007-04-14) skriver Maria Gunther Axelsson att....." **


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Eller så kan det se ut på detta sätt: "Maria Gunther Axelsson menar i sin artikel "Män och kvinnor är lika som bär" i DN 070414 att...." **

media type="youtube" key="Q9fojqwPr_8" width="420" height="315"

=<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Att källhänvisa =

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">När man skriver en vetenskaplig text där man har refererat till andra och/eller citerat andra så måste man också vara noga med att källhänvisa - alltså tala om vem som säger vad och var man kan hitta denna information. Detta gör man i vissa texter genom att ge all information direkt i texten och i vissa texter gör man det dels genom att markera i texten vem som sagt något och dels genom att göra en lista i slutet på sin egen text som ger full information om var man kan hitta informationen.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Det finns olika sätt att markera källa men det kanske vanligaste sättet kallas för Harvardsystemet. Det bygger på att man infogar en parentes i sin text och där skriver in all info som behövs för att läsaren ska kunna identifiera källan helt.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Harvardsystemet

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Oxfordsystemet

= =

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Centrala begrepp inom journalistiskt skrivande
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**argument** = något som förklarar varför man har en viss åsikt eller varför man borde göra något. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**argumentera** = berätta varför man t ex är för eller emot något <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**artikel** = en text med visst nyhetsvärde införd i en tidning
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">A **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**debatt** = när personer som inte tycker likadant om någonting, t ex politiker, diskuterar <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**debattinlägg** = en text i en tidning där en viss ståndpunkt i en fråga förs fram <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**disposition** = ordning ( i t ex en text)
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">D **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**finansiera** = skaffa pengar till något <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**finansierad** = betald
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">F **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**intervjua** = göra en intervju med någon
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">I **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**krönika** = en personligt hållen text i en tidning eller på nätet, som till sitt innehåll kommenterar en nyhet som är väldigt aktuell
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">K **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**ledare**= en texttyp som skrivs av en opinionsbildande person i ett media - ofta av chefredaktören. Ledaren är ofta politiskt eller ideologiskt vinklad och återfinns för det mesta tidigt i tidningen.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">L **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**opinion**=åsikter hos ett flertal människor. Att väcka opinion betyder att få igång människors åsikter i en fråga. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**opinionsbildning**= ofta ideologiska eller politiska åtgärder och aktiviteter som syftar till att påverka människors uppfattningar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">O **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**presentera** = visa och berätta om något
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">P **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**recension** = en personlig presentation av ett verk som du läst, sett eller hört <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**reklam** = skapande och spridande av information som har till syfte att lysa upp och skapa uppmärksamhet runt idéer, varor och tjänster, samt påverka och ändra människors åsikter, värderingar eller handlingar, i första hand konsumtionsbeteende. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**reportage** = en längre journalistisk text <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**resonemang** = ett samtal eller en diskussion alternativt ett sätt att tänka <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**retorik** = konsten att tala och övertyga <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**retorisk figur** = ett sätt att använda språket för att uppnå viss effekt, t ex upprepning <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**röd tråd** = det som binder samman ett tal eller en text, huvudtanken
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">R **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**sluten fråga** = fråga som kan besvaras kort och enkelt <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**synsätt** = ett sätt att uppfatta eller se något
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">S **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**tes** = ett påstående eller en åsikt <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**trovärdighet** = det att något verkar riktigt eller sant
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">T **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**utreda** = analys av ett givet ämne, splitta upp i delar och reda ut en fråga man undrar över
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">U **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**verksamhet** = när något pågår, arbete alternativt en organisation
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">V **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**åsikt** = när man tycker något om någon/något
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Å **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**öppet brev**= en texttyp skriven av en privatperson och publicerad i något offentligt media i syfte att väcka opinion. Brevet ska vara adresserat till någon känd person - ofta i maktställning - men är tänkt att läsas av många. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**öppen fråga** = fråga som inte kan besvaras kort och enkelt, t ex med "ja" eller "nej"
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ö **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Källkritik

=<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Att undersöka något man tror eller vill veta mer om =

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">När man har en idé om något så kallas det att man har en tes. Denna tes vill man förstås gärna hitta bevis för. Som undersökande journalist har man alla chanser att göra det. Beroende på HUR man väljer att undersöka blir resultatet ganska varierat.

media type="youtube" key="W7aTQRgygVs" width="560" height="315"

media type="youtube" key="c_Wlj6_KTYo" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Podcasten Värvet med Isabella "Blondinbella" Löwengrip

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Kristoffer Triumf var en av Sveriges första podcastare. Här intervjuar han Blondinbella utifrån att han egentligen inte vet så mycket om henne men ändå är nyfiken. Hans tes är kort och gott bara: Jag tror att jag kommer att gilla henne....Vi lyssnar från 2.17.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Radioprogram
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="custom" key="22058384" <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">15.40 in i detta program diskuteras varför ungdomsromaner har blivit så populära även bland vuxna....

media type="youtube" key="5rQr5YVNqI0" height="315" width="420" <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Att spela in och editera i Audacity - bra tutorial

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="dbqJVC6kQ50" height="315" width="420" <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">När vi arbetar med poddradioprogrammet arbetar vi i programvaran Audacity - youtube är full med tutorials...Här är en...vill du lära dig mer - kolla på youtube....

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="BZ-I2-ZDwH8" height="315" width="560"